Структурна характеристика виконавсько-інтерпретаційних навичок початківців-піаністів - Чжен Лінь (Академічні візії, 2025)
Актуалізовано проблему фортепіанного навчання молодших школярів, зокрема, процес формування їхніх виконавсько-інтерпретаційних умінь. Обґрунтовано компонентну структуру цього феномена, який трактується як сукупність автоматизованих дій, що поєднують технічну складову (вільну роботу рук і пальців, правильну посадку, раціональну аплікатуру) та музичність (розвинений слух, відчуття ритму й динаміки, усвідомлення музичної мови). Саме така єдність забезпечує вільне, виразне й емоційно насичене виконання фортепіанних творів. Констатовано, що узгодження фізичної координації, слухового сприйняття та розуміння музичної форми реалізується через взаємодію мотиваційно-потребового, когнітивно-оцінювального та продуктивно-діяльнісного компонентів. Визначено, що мотиваційно-потребовий компонент спрямований на оцінювання рівня усвідомлення учнями мети та завдань фортепіанного навчання, формування позитивного ставлення до музичної діяльності й стійкої мотивації під час виконання навчально-практичних завдань. До елементів, що формують когнітивно-оцінювальний компонент, належать мистецькі знання й цінності, способи дій, уміння, навички та виконавські прийоми. Оцінювальна складова когнітивно-оцінювального компонента зумовлена тим, що фортепіанна навчальна діяльність невід’ємно пов’язана з оцінювальними процедурами відповідно до визначеної мети, фіксує досягнуті показники й відображає позитивну динаміку розвитку виконавських умінь. Схарактеризовано, що продуктивно-діяльнісний компонент безпосередньо пов’язаний із реалізацією цілей музичного навчання та досягненням запланованих результатів. Сформованість цього компонента засвідчує здатність піаністів-початківців реалізовувати себе у практичній, продуктивній діяльності. Доведено, що інтеграція окреслених компонентів сприяє цілісності виконавського процесу та підвищує ефективність відтворення художньо-образного змісту музичних творів учнями дитячих музичних шкіл.